Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
type: channel
description: Про журнал Науковий журнал "Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі" має на меті висвітлення актуальних проблем підвищення ефективності викладання мистецьких дисциплін у закладах вищої освіти України. Видання адресовано науковцям, викладачам середніх, професійних та вищих навчальних закладів освіти, студентам, аспірантам, докторантам, усім, хто цікавиться сучасними тенденціями розвитку мистецької освіти. Видання засновано у 2016 р. На підставі рішення Вченої ради Київського столичного університету імені Бориса Грінченка (протокол № 11 від 29 серпня 2024 року) змінено формат видання з друкованого на електронний журнал "Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі". ISSN 3041-1513 Online DOI: 10.28925/2518-766X УДК: 78 Ідентифікатор медіа: R40-06852 (рішення №373 від 05.02.2026 Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення). Науковий журнал «Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі» включено до переліку наукових фахових видань України (Категорія «Б»), у яких можуть публікуватися результати дисертаційних робіт на здобуття наукових ступенів доктора і кандидата наук за спеціальністю : 011 - Науки про освіту (Затверджено наказом Міністерства освіти і науки України № 886 від 02.07.2020 р.). Мови видання: українська, англійська Засновник видання: Київський столичний університет імені Бориса Грінченка. Київський столичний університет імені Бориса Грінченка утворений 26 грудня 2023 року шляхом злиття Київського університету імені Бориса Грінченка і Муніципального закладу вищої освіти «Київської Академії мистецтв» та є їх правонаступником (на підставі рішення Київської міської ради від 23.06.2022 р. №4754/4795). Адреса редакції: м. Київ, бульвар Ігоря Шамо, 18/2. Періодичність виходу: 1 раз на рік. Видавництво. Країна видавництва. НМЦ видавничої діяльності Київського столичного університету імені Бориса Грінченка, Україна. Платформа: Open Journal System.
publisher: Borys Grinchenko Kyiv Metropolitan University.
language: uk-UA
publication name: Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
issn: 3041-1513
items: Content of Music Education in Higher Education: From Interdisciplinarity to Transdisciplinarity
items: Miniatures of Spiritual Content in the Works by Composers from the Republic of Moldova
items: Reconfiguring Romantic Illusions in Mystic Waltz by Vladimir Ciolac
items: Корифеї української гітари
items: Музична мова новогрецької музики: історія і сценарії майбутнього
items: Формування морально-етичної культури майбутніх учителів музики у ЗВО Сполучених Штатів Америки та країн Європи
items: Визнання результатів неформального навчання у мистецьких університетах: виклики, практики та порівняльний аналіз
items: Технологічні трансформації при створенні музичного аудіоальбому в умовах науково-технічної революції XXI століття
items: Інтеграція вокальної та сценічно-мовленнєвої підготовки майбутніх акторів
items: Застосування інструментів штучного інтелекту у професійній підготовці майбутнього фахівця музичного мистецтва
items: Авторські твори сучасних українських педагогів-піаністів: жанрово-образні пріоритети і стильові особливості
items: Ансамблеве музикування у закладі фахової передвищої освіти: співпраця й музична грамотність
items: Трансформація музично-теоретичних дисциплін у професійній підготовці бакалаврів музичного мистецтва
items: Формування професійної суб’єктності майбутніх артистів-вокалістів на заняттях сольного співу в умовах сучасної університетської освіти
items: Принципи роботи хореографа-постановника з музичним (звуковим) матеріалом у процесі створення композиції

Content of Music Education in Higher Education: From Interdisciplinarity to Transdisciplinarity
type: item
description: The relevance of all processes in the field of music education considers its content modernization from different points of view. The criteria and signs of modernization in the content of music education are characterized as improvement, renewal, imitation, continuity and a specific transition in terms of the principles and methods of its implementation and provision. Accordingly, the priority is the change in the requirements of time and the process of transition from the traditional view of education to innovative approaches, as well as its continuity and combination with valuable national traditions. The modernization of music education is aimed at improving the quality and integrity of the system through transformations and its ability to authoritatively respond to the challenges of the 21st century. The basis for modernization of the music education content is the integration of modern technologies and scientific knowledge, primarily in the field of musical art and pedagogy, humanities and natural sciences. The task of the above-mentioned areas is to form a holistic view of a person, a logical transition to a personality-centered approach, the integrative nature of the latest technologies, development and self-development, ensuring the process of creativity of students to prepare them for the realities of the modern socio-cultural space. This approach focuses on both professional and general cultural needs through the objective expansion of all types of professional activity and the use of innovative teaching methods. An important category is «integrity» as a measure of spirituality, humanity, personal and creative purpose of education. The content of modern music education also includes individual values, which are learned through integrated specialized academic disciplines aimed at helping future specialists navigate the specifics of the development of an individual’s creative potential. This process is provided on an acmeological basis in order to formulate …
creator: Olga Oleksiuk
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 4
ending page: 10
doi: 10.28925/2518-766X.2025.101

Miniatures of Spiritual Content in the Works by Composers from the Republic of Moldova
type: item
description: Music composed on biblical themes and addressing religious texts presents the composer with tasks of the highest order in expressing true devotion to faith, spirituality, and their optimal interpretation through elements of mastery such as intonation, texture, harmony, form, etc., sometimes even through barely perceptible «sounding» pauses, whose role is indispensable: they (pauses) can «open,» enliven, and complement the spoken word, giving it a special power and new meaning, coloring the associative moments in the perception of listeners. Working with spiritual texts, as a direct contact with the Word of God, requires highlighting truthfulness, usefulness, and the necessity of initiating a spiritual dialogue and further development of it, with the composer’s professional skill and life principles serving as the foundation. The author analyzes works by the following composers: Zlata Tkach (И лишь Земля незыблема вовеки / E only the Earth remains unshaken forever for mixed choir a cappella), Ghenadie Ciobanu (Tatăl nostru / Our Father for mixed choir a cappella and the chant Vrednică eşti / Worthy are You), Dmitry Kitenko (O’ Beata for mixed choir a cappella and Mariengebet for female choir and sextet), among others. In the works of Moldovan composers who have addressed spiritual texts, there is a point of reference that determines the specific significance of the events reflected in their compositions. Regardless the way the composers are different in their methods of presenting the musical material, its development, the use of individual compositional techniques, or their understanding of the assigned tasks are, a solid foundation for them is the eternal aspiration towards questions of existence, philosophical reflection on life, and the joy of touching spiritual truth, which is conveyed to the listeners. Such music, in its best examples, continues to embody the most important and universal ideas and emotions across various genres and conceptual frameworks. Музика…
creator: Larisa Balaban
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 11
ending page: 15
doi: 10.28925/2518-766X.2025.102

Reconfiguring Romantic Illusions in Mystic Waltz by Vladimir Ciolac
type: item
description: This article examines Mystic Waltz, a recent composition by Vladimir Ciolac, one of the leading contemporary composers from the Republic of Moldova. Through a structural-semantic analysis, the study reveals the work’s conceptual and stylistic affinities with Franz Liszt’s Mephisto Waltzes. Ciolac reimagines the philosophical narrative of Doctor Faustus, captivated by the mystical figure of Mephistopheles and driven by his relentless pursuit of power and knowledge. The reconfiguration of Romantic illusions takes place through the affirmation of Gretchen’s pure and redemptive love – her sincere emotions becoming a force that seeks to rescue Faust from self-destruction. The musical language of the piece synthesizes traditional structural formulas with contemporary sound textures, shaped by a network of intonational references. The image of Mephistopheles is constructed through the use of dissonant intervals, which carry a symbolic weight and contribute to the atmosphere of menace and instability. The composer contrasts these «diabolical» elements with consonant intervals – musical representations of Gretchen and Faust’s love – that illuminate the narrative with fleeting moments of tenderness and hope. Although Mephistopheles succeeds in deceiving the lovers, the lie ultimately collapses under the weight of emotional truth. The resulting instability, both musical and symbolic, is emphasized through the collision of dissonance and consonance – underscoring the eternal tension between illusion and redemption. У цій статті розглядається Mystic Waltz – нещодавній твір Володимира Чолака, одного з провідних сучасних композиторів Республіки Молдова. Через структурно-семантичний аналіз дослідження виявляє концептуальні та стилістичні спорідненості твору з Мефісто-валсами Ференца Ліста. Чолак переосмислює філософський наратив доктора Фауста, захопленого містичною постаттю Мефістофеля та керованого його невпинним прагненням до влади й знань. Переконфігурація романтичних ілюзій ві…
creator: Ecaterina Gîrbu
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 16
ending page: 20
doi: 10.28925/2518-766X.2025.103

Корифеї української гітари
type: item
description: Костянтин Михайлович Смага та Ян Генріхович Пухальський – постаті, які без перебільшення можна назвати патріархами київської школи гітарного мистецтва та яскравими представниками української класичної гітари. Їхня багаторічна і самовіддана діяльність суттєво вплинула на формування та розвиток гітарного мистецтва в Україні, підвищивши його статус у вітчизняному музичному світі та сприяючи значному розширенню репертуару для цього інструмента. Завдяки їхній педагогічній праці та творчим ініціативам, було виховано цілу плеяду гітаристів-професіоналів, які продовжують традиції класичного виконавства і вносять свій внесок у розвиток української музичної культури як виконавці, так і педагоги. Обидва митці вирізнялися не лише педагогічною майстерністю, а й високим рівнем виконавської діяльності. Їх сольні концерти та участь у музичних проектах користувалися великою популярністю серед слухачів, а записи виступів звучали на радіо та озвучували фільми, що сприяло популяризації класичної гітари серед широкої аудиторії. Сьогодні, хоча про їхнє життя та творчість у свій час писали небагато, їхня «присутність» і вплив на музичну спільноту відчутні й досі: спогади колег, учнів і слухачів, а також розповіді про їхню діяльність зберігають живий образ цих легендарних особистостей, що залишили глибокий слід в історії української музики. Таким чином, постаті Костянтина Смаги та Яна Пухальського є не лише символом класичної гітарної традиції Києва, а й важливим етапом у формуванні професійної музичної культури в Україні, підтверджуючи значення індивідуальної творчої та педагогічної діяльності у розвитку національного мистецтва. Kostyantyn Mykhailovych Smaga and Yan Henrikhovych Puhalsky are figures who, without exaggeration, can be called the patriarchs of the Kyiv school of guitar art and bright representatives of the Ukrainian classical guitar. Their many years of selfless activity have significantly influenced the formation and development of guitar art in Ukraine, raising its status …
creator: Микола Михайленко
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 21
ending page: 29
doi: 10.28925/2518-766X.2025.104

Музична мова новогрецької музики: історія і сценарії майбутнього
type: item
description: Анотація Новогрецьке музичне мистецтво, попри історичні обставини, у середині ХХ століття досягло світового лідерства у композиції. Цьому сприяла етнічна пам’ять греків про роль керманича мистецтв, прагнення до володіння сучасними композиторськими техніками, впевненість у власній національній мистецькій самодостатності. Тема дослідження – становлення і розвиток музичної мови новогрецької музики. Визначені основні етапи розвитку грецької композиторської школи, яка, попри прадавнє історичне коріння грецької музики, є однією з наймолодших у Європі. Вказано на головну проблему ранніх етапів становлення новогрецької музики – поєднання монодійного національного фольклору з основами гармонії європейської академічної музики. Дається огляд новітніх тенденцій у творчості грецьких композиторів ХХ століття – Димітріса Мітропулоса, Нікоса Скалкотаса, Мікіса Теодоракіса, Димітріса Капсоменоса, Янніса Ксенакіса. Робиться висновок про те, що загальну картину розвитку музичної мови новогрецької музики ХХ століття визначає взаємодія етнічних і модернових проявів. Серед перших – відображення основ грецької міфології, філософії, модальної архаїки грецького фольклору, ромейської поетики, візантійського мелосу, сучасної громадянській пісні, регіональної специфіки, де особливо яскраво представлені острів Крит і втрачений регіон Малої Азії. Серед других – варіанти взаємодії діатоніки і хроматики, застосування комп’ютерного програмування, синтезованого, або записаного звуку, документальна музика. На основі сценаріїв розвитку новогрецького музичного мистецтва ХХ століття робиться припущення про відмінність музичної мови наступної епохи від музичної мови епохи модерну, аналогічної до відмінності останньої від класико-романтичного періоду, подальше розкриття етнічного компоненту найновішими методами композиції. Modern Greek musical art, despite historical circumstances, achieved world leadership in composition in the mid-20th century. This was facilitated by the ethnic memory of the Greeks abo…
creator: Ірина Рябчун
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 30
ending page: 37
doi: 10.28925/2518-766X.2025.105

Формування морально-етичної культури майбутніх учителів музики у ЗВО Сполучених Штатів Америки та країн Європи
type: item
description: У статті проаналізовано, зміст, основні принципи, форми та методи формування морально-етичної культури майбутніх учителів музики у закладах вищої освіти США та європейських країн. З’ясовано, що морально-етична культура вчителя музики передбачає реалізацію таких принципів, як: повага до всіх учнів, встановлення професійних меж, приклад гарної поведінки, прояв турботи та співчуття, підтримка цінностей музичної освіти в суспільстві та професії. Зміст діяльності окресленої категорії вчителів спрямований на розвиток учнів, співпрацю з колегами, тісну взаємодію з суспільством та розуміння етичних обов’язків, що пов’язані з їхньою роллю. Взагалі, морально-етична культура майбутніх учителів музики включає встановлення позитивних стосунків з вихованцями, налагодження з ними психологічного контакту, вміння спілкуватися та співпрацювати як з колегами, так і учнями, відчувати цінність та сенс освітньої діяльності. Встановлено, що формування морально-етичної культури майбутнього вчителя музики в США та Європі спрямоване на інтеграцію етики у підготовку вчителів як через теорію, так і реальний досвід, організацію рефлексивної практики, впровадження педагогічних підходів, виховання емпатії, розвиток етичної чутливості, розуміння впливу музичного вибору на суспільство, участь майбутніх учителів у міжкультурному діалозі та забезпечення відповідності особистої етики вчителя його професійним цінностям. Проведене дослідження свідчить, що одним із розповсюджених шляхів формування морально-етичної культури майбутніх учителів музики в зарубіжній педагогічній думці виступає інтеграція нормативної етики, моральної філософії і морального виміру музичної освіти в програму їхньої підготовки. З’ясовано, що до найбільш дієвих форм і методів формування морально-етичної культури майбутніх учителів музики можна віднести: семінари; коментарі та рекомендації, що сприяють ефективному самовдосконаленню виконавських навичок студентів; зустрічі зі шкільними вчителями для обміну професійним досвідом; анал…
creator: Василь Жуков
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 38
ending page: 44
doi: 10.28925/2518-766X.2025.106

Визнання результатів неформального навчання у мистецьких університетах: виклики, практики та порівняльний аналіз
type: item
description: У статті здійснено комплексний аналіз стану упровадження практики визнання результатів неформальної та інформальної освіти (ВНРН) у вищих мистецьких закладах освіти України, що розглядається як важливий інструмент підвищення якості підготовки фахівців, індивідуалізації освітнього процесу та розширення можливостей професійної реалізації здобувачів. На основі емпіричного дослідження, проведеного серед студентів 2–3 курсів та магістрантів, а також викладачів кафедри академічного та естрадного вокалу Київського столичного університету імені Бориса Грінченка, виявлено ключові проблеми: низький рівень обізнаності студентів про процедури ВНРН, недостатню доступність інформаційних матеріалів, складність підготовки портфоліо та відсутність уніфікованих критеріїв оцінювання творчих результатів. Особливу увагу приділено порівнянню українських підходів із провідними європейськими практиками (Шотландія, Норвегія, Швеція, Нідерланди), які демонструють ефективність законодавчого закріплення процедур, інтеграції RPL до національних кваліфікаційних рамок і використання цифрових інструментів. Запропоновано рекомендації щодо створення єдиних методичних матеріалів, розроблення стандартів оцінювання мистецького досвіду, автоматизації процедур подання заяв і підвищення кваліфікації викладацького складу. Отримані результати мають практичне значення для модернізації мистецької освіти України та наближення її до європейських стандартів. The article analyzes the state of implementation of the recognition of non-formal education results in higher art education institutions in Ukraine. Based on empirical research conducted among students and faculty of the Department of Academic and Pop Vocal at Borys Grinchenko Kyiv Metropolitan University, the study revealed a low level of awareness among students, the complexity of procedures, and the lack of clear assessment criteria. Leading European practices (Scotland, Norway, Sweden, the Netherlands) and the possibilities of their adaptation to the Ukr…
creator: Дмитро Лєвіт
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 45
ending page: 49
doi: 10.28925/2518-766X.2025.107

Технологічні трансформації при створенні музичного аудіоальбому в умовах науково-технічної революції XXI століття
type: item
description: Науково-технічний прогрес трансформує вокальне виконавство, впливаючи на дизайн звуку. Технології фонофіксації та звукопідсилення посилюють емоційність творів, а студійні інновації сприяють створенню композицій з використанням сучасних методів аудіовізуального простору. Розвиток мультимедійних засобів породжує дисгармонійні явища, як-от аудіографічні імітації та скорочення часу обробки. Використання студійного обладнання вимагає від виконавця кваліфікованої освіти, вміння працювати з мікрофонами, знання мікшування та мастерингу. Якість звучання вокалу стає пріоритетом, а обробка звуку має відповідати художнім образам творів. Звукорежисери, використовуючи комп'ютерні технології, прагнуть до вірного відтворення звучання аудіокомпозиції. У ХХІ столітті звукорежисерські засоби трансформують твори, проте технічна обробка звуку залишається феноменальним явищем для слухачів. Роль звукорежисера у композиції є вирішальною, адже він моделює фінальне дизайнування звуку. Українські діячі мистецтва критикують сучасну поп-музику, ставлячи під сумнів комп'ютерні технології. Звукорежисерська робота потребує удосконалення, систематизації та кваліфікації. Тобто, творче мислення, слуховий аналіз, технічне навчання та музична освіта є необхідними. Технології звукозапису та обробки звуку створюють естетичні образи. Звукорежисери повинні знати сюжетну лінію та партитуру, а також можуть спільно писати музику. Звукопідсилення стає важливим для виконання популярних пісень, а мікрофони посилюють динаміку. Студії створюються відповідно до завдань, а технологія стереомузики додає нові методи медіалізації. Технічний процес звукозапису складний, а звукорежисери використовують мікшерні пульти для створення стереофонічного звукового образу. Розвиток технології звукозапису впливає на музичну культуру, поширюючи фіксацію музичних «альбомів». Техніка звукозапису є культурологічним чинником, а звукорежисери та виконавці повинні відчувати композицію. Артистам варто налаштовувати мікрофонні пристрої, а …
creator: Денис Кочержук
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 50
ending page: 57
doi: 10.28925/2518-766X.2025.108

Інтеграція вокальної та сценічно-мовленнєвої підготовки майбутніх акторів
type: item
description: У статті здійснено теоретичне й методичне обґрунтування інтеграції вокальної та сценічної мовленнєвої підготовки у системі професійного навчання майбутніх акторів драматичного театру. На основі аналізу сучасного стану мистецької освіти, визначено актуальні тенденції у розвитку інноваційних форматорів творчих компетентностей, що зумовлені зростанням ролі музики й вокалу в сучасному театральному процесі. Досліджено чинники, які впливають на формування сценічного голосу, музичного та ритмічного слуху, інтонаційної чутливості студентів, обґрунтовано педагогічні умови ефективної реалізації інтегративного підходу у вищій мистецькій школі. Виокремлено основні методичні принципи поєднання вокально-технічних, ритмічних та мовленнєвих засобів, які спрямовані на досягнення високого рівня виконавської майстерності актора, здатного органічно поєднувати спів і декламацію у сценічній дії. Зміст статті охоплює ґрунтовний огляд сучасної фахової, методичної й наукової літератури з питань вокальної педагогіки, сценічної мови, акторської майстерності, українського й зарубіжного досвіду підготовки митців театру. Представлено результати авторської педагогічної практики й апробації розроблених тренінгових вправ, подано систему вправ на розвиток фонематичного слуху, сценічного голосу, музично-ритмічної виразності, мовленнєвої інтонації тощо. Автором запропоновано моделі інтегративного навчання, які передбачають міждисциплінарну взаємодію педагогів вокалу, сценічної мови, майстерності актора, концертмейстерів, що дозволяє формувати у майбутніх акторів цілісне мовно-музичне мислення, творчий підхід до роботи з текстом і музичним матеріалом. Доведено, що акумуляція вокальних, ритмічних і мовленнєвих навичок є передумовою формування індивідуального артистичного стилю, розвитку гнучкості й виразності сценічного голосу, здатності до самовираження і багатовекторного творчого зростання. Практична значущість роботи полягає у можливості застосування розроблених методичних рекомендацій у процесі фахо…
creator: Анфіса Коленко
creator: Олена Іваненко
creator: Володимир Голосняк
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 58
ending page: 64
doi: 10.28925/2518-766X.2025.109

Застосування інструментів штучного інтелекту у професійній підготовці майбутнього фахівця музичного мистецтва
type: item
description: У статті розглянуто проблему використання технологій штучного інтелекту в мистецькій освіті. Метою статті визначено з’ясування особливостей застосування інструментів штучного інтелекту у професійній підготовці майбутнього фахівця музичного мистецтва. В процесі дослідження було використано теоретичні та емпіричні методи дослідження. Проаналізовано наукову літературу з питань модернізації сучасної мистецької освіти та впровадження інноваційних цифрових технологій навчання з метою збагачення освітнього й професійного досвіду майбутніх бакалаврів музичного мистецтва та підвищення рівня вмотивованості здобувачів до навчання за фахом. Здійснено порівняння цифрових платформ та додатків для створення й редагування аудіо, відео, зображень та тексту, зокрема додатків на основі штучного інтелекту. Узагальнено власний досвід та здійснено спостереження щодо застосування інструментів ШІ в процесі професійної підготовки майбутніх фахівців музичного мистецтва на заняттях з дисципліни «Університетські студії» зі студентами освітньо-професійної програми 025.00.02 Сольний спів першого (бакалаврського) рівня вищої освіти Київського столичного університету імені Бориса Грінченка. В ході дослідження виявлено, що інструменти штучного інтелекту активно використовуються в процесі навчання співу закордоном, що підтверджено численними науковими працями, проте застосування ШІ в українській вокальній педагогіці висвітлено в науковій дискусії недостатньо, що і зумовило вибір даної тематики. Зроблено висновки, що технології штучного інтелекту значно урізноманітнюють навчально-методичний інструментарій, збагачують креативно-освітній досвід здобувачів, розкривають нові можливості для розвитку наукового та творчого потенціалу студентів, оптимізують виконання навчальних завдань, шляхом опанування широкого інструментарію для редагування та генерування контенту. Подальшого дослідження потребують питання наукової етики та авторського права в процесі створення та поширення цифрового продукту. The article…
creator: Ольга Процишина
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 65
ending page: 70
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1010

Авторські твори сучасних українських педагогів-піаністів: жанрово-образні пріоритети і стильові особливості
type: item
description: Результати попереднього дослідження і анкетного опитування викладачів початкових спеціалізованих мистецьких навчальних закладів обумовили потребу висвітлити пласт української фортепіанної музики для дітей, створеної сучасними педагогами-піаністами. Мета статті – дати комплексну оцінку фортепіанній творчості сучасних українських авторів щодо художньо-образного та жанрово-стильового вирішення, а також обґрунтувати навчально-виховний потенціал творів у контексті основних завдань мистецької освіти. Методологічну основу дослідження склали історико-культурний, порівняльно-аналітичний, дидактичний та теоретичний методи. Визначено жанрово-образні пріоритети сучасних фортепіанних збірок: цикл різножанрових програмних мініатюр, художній етюд, домінують казково-фантастичні сюжети, ліричні та емоційно-драматичні композиції, пов’язані з особистими враженнями та переживанням подій російсько-української війни. Вперше до наукового обігу внесено фортепіанні твори Т. Афанасенко, М. Шентюрк та Є. Дзюби, що засвідчують новий етап у формуванні музично-педагогічного матеріалу і в яких поєднуються академічні засади, національна інтонаційність і риси сучасного музичного мислення. Фортепіанний доробок композиторок представлений творами різного рівня складності, що сприяє системному формуванню виконавських навичок, розвитку техніки, образного мислення, творчої уяви й емоційної чутливості учнів. Характерною ознакою їхніх творів є доступний технічний виклад, яскраві програмні назви, наявність національної інтонаційної основи, а також активне застосування сучасних гармонічних і ритмічних моделей. Охарактеризовано стильову палітру, яка поєднує неоромантичні, неокласичні, імпресіоністичні та джазові риси, а також вплив стилю New Age і популярної музики. Вказано на особливості фактури, що відзначається прозорістю, мелодичною виразністю, фігураційним супроводом, остінатністю та імпровізаційним типом викладу. Аналіз сучасного педагогічного репертуару свідчить про активний розвиток традиції обробки н…
creator: Ірина Новосядла
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 71
ending page: 78
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1011

Ансамблеве музикування у закладі фахової передвищої освіти: співпраця й музична грамотність
type: item
description: Модель розвитку музичної грамотності студентів ЗФПО розгортається в площині ансамблевого музикування як співпраці, що спирається на якісний зворотний зв’язок. У її основу покладено аналіз і синтез сучасних праць, контент-аналіз нормативних документів та порівняння підходів до спільної діяльності й взаємонавчання; емпіричний рівень представлено інтерпретативними спостереженнями за репетиціями студентських ансамблів. Мета – показати, як очікувані результати навчання поєднати з прозорими критеріями та процедурами зворотного зв’язку, придатними для різнорівневих складів ЗФПО, і тим самим підвищити керованість репетиційного процесу. Музичну грамотність подано як інтегровану здатність: узгоджувати метроритм, витримувати звуковисотні співвідношення, працювати з балансом і фактурою, читати з аркуша, добирати та погоджувати артикуляційні засоби, стилістично мотивувати інтерпретаційні рішення й рефлексувати власний внесок у спільному звучанні. Ключовим інструментом моделі є «мова ознак» – стислий набір зрозумілих індикаторів якості (метроритм, інтонація, баланс, артикуляція, стиль, комунікація), що структурує взаємооцінювання та самооцінювання і робить зворотний зв’язок предметним для всіх учасників. Організаційно репетицію подано як короткий цикл: програвання – фокусоване обговорення за ознаками – корекція – повтор. Також описано роботу в мікроскладах і ротацію функцій лідерства (метроритм, вступи, баланс, інтонування). Наведено приклади опрацювання інтонаційно чутливих інтервалів, балансу голосів у кульмінаціях, читання з аркуша у щільній фактурі та стандартизації комунікативних сигналів (погляд, кивок, зняття). Окрему увагу приділено моделі «викладач у складі ансамблю», що унаочнює професійні стратегії, прискорює засвоєння комунікативно-виконавських практик і підтримує культуру взаємної відповідальності. Практична значущість підходу полягає у можливості впровадження без перегляду навчальних планів: достатньо прийняти «мову ознак», домовитися про правила комунікації та вибу…
creator: Олександр Хижко
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 79
ending page: 85
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1012

Трансформація музично-теоретичних дисциплін у професійній підготовці бакалаврів музичного мистецтва
type: item
description: Стаття присвячена актуальній проблемі трансформації музично-теоретичної підготовки майбутніх бакалаврів музичного мистецтва як складової їх професійної підготовки в умовах викликів та змін в культурі та мистецькій освіті в Україні. Опрацьовано наукові праці, що розкривають сутність ключових та дотичних понять: музично-теоретична підготовка, професійна підготовка. З’ясовано, що блок музично-теоретичних дисциплін сприяє формуванню спеціальних (фахових) компетентностей та орієнтує на досягнення ключових результатів навчання. Виявлено не повну відповідність традиційних навчальних програм музично-теоретичних дисциплін вимогам сучасного музичного простору. Наголошено, що трансформація викладання музично-теоретичних дисциплін – це активний етап оновлення змісту і форм освітнього процесу в закладах вищої музичної освіти. Визначено основні концептуальні засади трансформації музично-теоретичних дисциплін, спрямовані на підготовку творчого компетентного фахівця, готового до викликів XXI століття в умовах цифровізації освіти. Представлено методологічні підходи до модернізації системи викладання музично-теоретичних дисциплін, компоненти та напрями ключових трансформаційних змін у вітчизняних закладах вищої музичної освіти, наголошується на оновленні методики викладання та застосування цифрових, інтерактивних та інноваційних технологій. Визначено педагогічні умови реалізації системи трансформації музично-теоретичних дисциплін. Наголошено на необхідності оновлення репертуарної політики. The article is devoted to the topical issue of transforming the music theory training of future bachelors of music as part of their professional training in the context of challenges and changes in culture and arts education in Ukraine. Scientific works revealing the essence of key and related concepts, such as music theory training and professional training, have been studied. It has been established that the block of music theory disciplines contributes to the formation of special (professional) …
creator: Ганна Кондратенко
creator: Дмитро Гаркавенко
creator: Оксана Городецька
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 86
ending page: 92
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1013

Формування професійної суб’єктності майбутніх артистів-вокалістів на заняттях сольного співу в умовах сучасної університетської освіти
type: item
description: Швидкий розвиток науково-педагогічної науки, збільшення обсягів інформації, підвищення вимог до кваліфікації фахівців потребують формування відповідних соціально-особистісних і професійних компетентностей майбутніх співаків у період навчання в вищому навчальному мистецькому закладі. В статі розглядається актуальна педагогічна проблема формування професійної суб’єктності майбутніх артистів-вокалістів на заняттях сольного співу в умовах сучасної університетської освіти в Україні. Встановлено, що розвиток суб’єктності залежить від певних наявних у суспільстві можливостей, а формування суб’єктних якостей особистості ґрунтується на свободі керованій суб’єктом. Виховання майбутнього фахівця є процесом динамічним, який відбувається в умовах реальних можливостей особистості, що необхідно для вільного творчого розвитку. Суб’єктність є динамічною категорією, яка полягає в самоствердженні, саморозвитку, в усвідомленні себе в можливостях, особливостях, розумінні недоліків і достоїнств. Суб’єктність виявляється у діяльності, спілкуванні, самопізнанні. Професійна підготовка артистів-вокалістів здійснюється через впровадження практичних механізмів вирішення актуальних педагогічних завдань та використання активних форм і методів навчання. На переломних етапах життя суспільства виникає потреба у новому знанні, новій методології в нових цінностях мистецької освіти. Назріла об’єктивна потреба в підвищені ефективності підготовки майбутніх професійних співаків у закладах вищої мистецької освіти, що вказує на необхідність пошуку шляхів інтенсифікації освітнього процесу та формування професійної суб’єктності майбутніх артистів-вокалістів з урахуванням актуальних потреб професії. Одним зі шляхів вирішення цієї проблеми є використання вокальних методик і новітніх технологій під час побудови освітнього процесу на заняттях сольного співу з урахуванням специфічних особливостей цієї дисципліни. The article is devoted to the topical issue of transforming the music theory training of future bache…
creator: Віра Яковенко
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 93
ending page: 97
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1014

Принципи роботи хореографа-постановника з музичним (звуковим) матеріалом у процесі створення композиції
type: item
description: У статті розкрито основні синтетичні аспекти взаємозв'язку музичного та хореографічного мистецтв, що визначають особливості творчої діяльності хореографа-постановника. Визначено специфіку роботи балетмейстера з музичним матеріалом у контексті його осмислення як художнього феномену. Окреслено історичні етапи розвитку та еволюцію музичної культури відповідно до становлення танцювальної сфери. Метою дослідження є розкриття основних принципів роботи хореографа-постановника з музичним та звуковим матеріалом на різних етапах постановницької діяльності. Підкреслено, що інструментарій митця включає широкий спектр засобів для втілення творчого задуму, а одним з основних є взаємодія з елементами музичного мистецтва. Для досягнення мети використано методи аналізу, синтезу, систематизації, узагальнення, метод інтерпретації наукової думки, метод ретроспективного та порівняльного аналізу. З'ясовано, що синтез різних напрямків мистецтва забезпечує багатошаровість художнього образу та сприяє глибокому розкриттю сенсів вкладених митцем. Виявлено, що музичний та звуковий супровід є невіддільним явищем у процесі формування пластичної, танцювальної, рухової дії, а також важливим елементом стилістичного наповнення й побудови атмосфери постановки. Охарактеризовано специфікований підхід до використання музичного матеріалу у творах різних стилів та жанрів хореографії: класичному балеті, народній та народно-сценічній хореографії, джазових течіях та сучасному танці. Окрему увагу приділено варіантам застосування звуків та звукових ефектів в контексті створення хореографічної лексики та розширення художнього діапазону постановки. У висновках доведено, що взаємозв'язок вищезгаданих видів мистецтва має безперервний та фундаментальний характер. Якісне опрацювання музичного матеріалу та залучення звукових ефектів підвищує рівень постановницької майстерності фахівця у хореографічній сфері, забезпечує емоційну насиченість художнього образу та сприяє повноцінній реалізації задуму автора. The article …
creator: Анна Єліна
creator: Анна Хмельова
creator: Оксана Купрій
rights: Авторське право (c) 2025 Музичне мистецтво в освітологічному дискурсі
date: 2025-12-31
publication date: 2025-12-31
number: 10
starting page: 98
ending page: 103
doi: 10.28925/2518-766X.2025.1015